Eier | RE-leder Teknisk Drift, Elin Rønningen Hekne |
Avdeling | Veg/ledninger |
Hensikten med retningslinjene er å etablere en felles forståelse av planlegging og etablering av kommunale veger og gater i Ringsaker kommune. Retningslinjene vil gi forutsigbarhet i form av helhetlige krav og lik standard for alle parter i planleggings- og utbyggingsfasen.
Retningslinjene er basert på Statens Vegvesens håndbøker. I enkelte tilfeller vil kravene i retningslinjene avvike fra håndbøkene. I disse tilfellene gjelder de kommunale retningslinjene foran håndbøkene.
Kravene som fremkommer i de kommunale retningslinjene er minimumskrav og skal som hovedregel følges. Retningslinjene vil ikke være fullstendig utfyllende, og det kan dukke opp tilfeller der kravene virker uhensiktsmessige.
Ved valg av løsninger som strider mot de kommunale retningslinjene, skal utbygger søke kommunen om fravikelse fra retningslinjene. Søknaden skal begrunnes og sendes kommunen for behandling. Kommunen skal besvare søknaden skriftlig. Dette gjelder også for løsninger som er innarbeidet i helhetlige planer.
Søknader sendes til følgende enheter i Ringsaker kommune:
Krav gitt i Plan- og bygningsloven (http://www.lovdata.no/all/nl-20080627-071.html) med forskrifter, Veglova (http://www.lovdata.no/all/nl-19630621-023.html) og reguleringsplaner med reguleringsbestemmelser, gjelder foran de generelle kravene i retningslinjene. Det gjøres oppmerksom på at figurer ikke er i målestokk. Påskrevne mål skal følges.
Lov av 21. juni 1963 – Veglova – gir i § 13 Samferdselsdepartementet adgang til ved forskrift å gi bindende bestemmelser om utforming og standard for offentlig veg. Etter forskriftens (FOR 2007-03-29) § 3 kan Vegdirektoratet innenfor rammen av forskriften fastsette utfyllende bestemmelser – veg- og gatenormaler – som skal sørge for at både planlegging og bygging av alle offentlige veger følger gitte tekniske krav. Slike normaler er utgitt av Vegdirektoratet i håndbok N100”Veg- og gateutforming” og håndbok N200 ”Vegbygging” (http://www.vegvesen.no/Fag/Publikasjoner/Handboker)
I forskriftens § 3 nr. 5 er bestemt: ”Vegnormalene skal sikre en tilfredsstillende og enhetlig kvalitet på vegnettet ut fra samferdselspolitiske mål. Vegnormalene vil derfor måtte inneholde en del standardkrav. Vegnormalene skal likevel gi frihet til å velge løsning tilpasset forholdene på stedet.”
I likhet med en rekke andre kommuner har Ringsaker kommune sett behov for en nærmere lokal tilpasning av de sentrale bestemmelser fra Vegdirektoratet. Der står kommunen fritt å gi slike bestemmelser innenfor rammen av Samferdselsdepartementets forskrifter og de sentrale normaler utgitt av Vegdirektoratet. Kommunen kan dessuten selvstendig gi regler om utførelse av veganlegg mv. etter gjeldende Plan- og bygningslov (PBL), LOV 2008-06-27 § 18-1 2.ledd. Krav til utførelse av private veger (private veger eller veger som er åpen for alminnelig ferdsel, men som ikke skal overtas av kommunen) bygger på bestemmelsene i pbl. § 18-1 2.ledd. Ringsaker kommunes retningslinjer er i seg selv ikke juridisk bindende. Retningslinjene implementeres i de respektive reguleringsplaner. Det er således gjennom den enkelte reguleringsplan at retningslinjene gjøres juridisk bindende, og da basert på Plan- og bygningsloven.
Retningslinjene kommer til anvendelse og forutsettes fulgt opp ved planbehandling etter Plan- og bygningsloven og i den konkrete byggesaksbehandling etter PBL. §§ 27-4, 18-1, 28-7, 20-1 mv. og i kontrollfasen etter § 24-1
Anbefalinger for universell utforming i veg- og gatesystemet er vist i Statens Vegvesens håndbok V129: Universell utforming av veger og gater. (http://www.vegvesen.no/Fag/Publikasjoner/Handboker).
Prinsippene om universell utforming legges til grunn ved utbygging og utbedring av veger og gater. Universell utforming innebærer utforming eller tilrettelegging av hovedløsningen i de fysiske forholdene slik at virksomhetens alminnelige funksjon kan benyttes av flest mulig.
Gater og gatekryssinger må utformes enkelt og logisk slik at trafikkmiljøet blir lett å forstå og huske. Enkle gatesnitt med langsgående linjer og klart definerte kryssingssteder vinkelrett på fortau, korte kryssingsavstander og klare skiller mellom trafikantgrupper gjør trafikkmiljøet lett å forstå for alle.
Gangarealer skal anlegges med flatt og jevnt belegg, og må framstå med kontrast til omgivelsene. Det settes krav til maks stigning på gangarealer for å tilfredsstille universell utforming (rullestolbrukere). Spesielt i sentrumsområder skal man tilfredsstille disse kravene.
På gang- og sykkelveger utenfor sentrum må kravet til universell utforming vurderes opp mot den generelle stigningen på vegene i området.
Blinde og synshemmede har behov for ledelinjer. Det beste er om ledelinjene er naturlige, for eksempel fortauskant, asfaltkant, rekkverk/gjerde, mur, hekk eller fasade. Andre ganger må kunstige ledelinjer etableres for å opprettholde kontinuiteten.
Adkomst til planområdet skal tilfredsstille retningslinjenes krav til stigningsforhold.
Produkter og omgivelser skal utformes slik at de kan brukes av alle mennesker i så stor utstrekning som mulig uten behov for spesiell tilpasning.
Forholdet mellom kabler/ledninger og offentlig veg er regulert i Vegloven. Henvendelser om anlegg av kabler og ledninger over, under eller langs kommunal veg skal rettes til kommunen.
Samarbeidet mellom teknisk drift, planseksjonen, byggesaksavdelingen, tiltakshaver og kabel- og ledningseiere anbefales å starte opp i en tidlig planfase, slik at de ulike parters behov og interesser blir ivaretatt på en forsvarlig måte. Av estetiske og praktiske grunner skal alle kabler så langt det er mulig legges i grunnen som jordkabel. Det skal utarbeides en samlet oversikt over de ulike parters plassbehov og disponering av vegens tverrprofil innenfor følgende hovedretningslinjer:
Avstand mellom grøftebunn/topp asfalts og topp beskyttelseslag for kabler og kabelrør skal være minimum 0,6 meter. For legging av øvrige ledninger vises det til spesifikasjoner i Ringsaker kommunes Retningslinjer for kommunale VA-ledninger.
Alle tiltak som faller inn under disse retningslinjene krever søknad og tillatelse i henhold til forskrift til PBL om saksbehandling og kontroll. Unntatt er offentlige veger som er detaljert avklart i reguleringsplan, jfr. Byggesaksforskriften § 4-3. Søknad etter PBL må innsendes av et foretak som kan godkjennes for ansvarsrett (SØK). Søknaden blir behandlet av byggesaksavdelingen. For dokumentasjonskrav, se egen veileder.
Prosjektering (PRO) og utførelse (UTF) med tilhørende kontroll skal utføres av foretak som tilfredsstiller kravene i henhold til PBL om foretak for ansvarsrett. Byggearbeider, inkludert graving, kan ikke starte før igangsettingstillatelse er gitt.
Før arbeid i eksisterende kommunal veg settes i gang, herunder også grunnundersøkelser, må søknad om graving i offentlig veg være ferdig utfylt og godkjent av teknisk drift.
Før arbeid, herunder også grunnundersøkelser, settes i gang, skal alle aktuelle instanser varsles for påvisning av VA-ledninger, kabler for energitransport, TV-, signal- og telekabler.
Under arbeid på offentlig veg skal det være utarbeidet en skiltplan og eventuelt trafikkavviklingsplan i henhold til Statens Vegvesens håndbok N301: Arbeid på og ved veg(http://www.vegvesen.no/Fag/Publikasjoner/Handboker). Planen skal godkjennes av den aktuelle vegmyndighet.
Ved stenging av kommunal veg skal teknisk drift fatte vedtak.
Det skal alltid foreligge tillatelse/avtale med grunneier før tiltak gjennomføres. En godkjent reguleringsplan gir ikke alene tillatelse til å gjøre inngrep på annen manns grunn.
En godkjent reguleringsplan som ikke er eldre enn 10 år gir grunnlag for ekspropriasjon. Søknad om dette kan sendes kommunestyret dersom det ikke lykkes å inngå frivillige avtaler med grunneierne.
Ekspropriasjon er en tidkrevende og kostbar prosess. Frivillige avtaler bør derfor tilstrebes.
Nabovarsling i henhold til PBL er en pålagt minimumsvarsling. For å oppnå godt samarbeid med berørte naboer og trafikanter er det ut over dette viktig med god informasjon både før og under arbeidene.
Vedlikehold av veger påhviler tiltakshaver/utførende fram til vegen er overtatt til offentlig drift og vedlikehold. Dette omfatter også renhold av tilliggende veger som blir tilsølt i forbindelse med anleggsdriften.
Ved regulering skal det tas stilling til om vegen skal være privat eller offentlig.
I kommunestyresak 64/97 ble det vedtatt følgende retningslinjer for overtakelse av veger og gatelys:
Nyanlegg:
Ved private nyanlegg fastlegges vilkårene for evt. kommunal overtagelse i en utbyggingsavtale mellom utbygger og Ringsaker kommune. Det er en praksis for at utbyggingsavtalen godkjennes av formannskapet.
Gamle anlegg:
Det skal være tungtveiende grunner for overtagelse av private anlegg, og kommunen eller andre offentlige etater må ha interesse av å overta anleggene.
En henvendelse om overtagelse må være skriftlig, og inneholde begrunnelse for hvorfor det søker om overtagelse. Det foreslås at formannskapet gis myndighet til å avgjøre slike saker.
Følgende legges til grunn ved formannskapets vurdering av overtagelse:
Veg:
Vegen kan overtas dersom den ligger i nærhet av sentrumsområder og det er naturlig at vegen overtas. Overtagelse kan også skje dersom dette vil føre til mer rasjonell drift.
I de tilfeller der kommunale vann- og avløpsledninger ligger i en privat veg, kan vegen overtas dersom dette er nødvendig for å vedlikeholde ledningene.
Følgende krav settes:
Gatelys:
Gatelys kan bare overtas ut fra trafikkmessige hensyn.
Følgende krav settes:
Drift og vedlikehold av anlegget påhviler tiltakshaver/ansvarlig utførende inntil veganlegget er overtatt. Overtakelsen skjer ikke før anlegget som helhet er ferdigstilt i henhold til kravene i kommunens retningslinjer. Hvis kravene ikke er oppfylt, kan kommunen nekte å overta anlegget. Dette gjelder selv om deler av anlegget er satt i drift tidligere.
Del av veg kan overtas etter særlig avtale og når den tilfredsstiller Ringsaker kommunes retningslinjer.
Før overtakelse må tiltakshaver legge fram avtaler/erklæringer som viser at nødvendig grunn til vegformålet er ervervet/kjøpt. Tiltakshaver må også dokumentere at kart- og delingsforretning i henhold til inngåtte avtaler er gjennomført av kart- og oppmålingsavdelingen, slik at ervervet grunn blir overført til Ringsaker kommune.
Når kommunen har gitt ferdigattest skal tiltakshaver begjære overtakelsesforretning i henhold til PBL. Når anlegget er godkjent og overtakelsesforretning avholdt, tilfaller veganlegget med nødvendig veggrunn (grunn til vegbane og minimum 1,5 meter til grøft på hver side) vederlagsfritt til Ringsaker kommune, mot at kommunen overtar vedlikeholdet.
Sammen med alle ovennevnte dokumenter skal tiltakshaver/ansvarlig utførende levere tegninger “som bygget” og innmålingsdata i SOSI-format.
Når kommunen skal overta et anlegg fra en annen tiltakshaver, kan kommunen påberope seg reklamasjonsrett tilsvarende reglene i alminnelige kontraktstandarder for utførelse av bygge- og anleggsarbeider Tiltakshaver skal dokumentere at det er stilt garanti i henhold til reglene.
Kommunen bekoster drift og vedlikehold i garantitiden. Eventuelle feil og mangler som oppstår i garantitiden utbedres av tiltakshaver/ansvarlig utførende. Unntatt fra dette er vedlikehold av grøntanlegg.
Ved tiltak hvor det er etablert grøntanlegg utover kun et vegetasjonsdekke, skal tiltakshaver/ansvarlig utførende sørge for vedlikehold av grøntanlegget i garantitiden. Det omfatter gjødsling, ugressbekjempelse, klipping, beskjæring og utskifting av døde planter. Ved garantitidens utløp skal grøntanlegget ha hatt en naturlig utvikling. Dersom vegetasjonen ikke har hatt en naturlig utvikling kan kommunen kreve vedlikeholdsperioden forlenget med ett og ett år om gangen.
Ved alle nye utbygginger skal kommunens retningslinjer følges. Hvordan de ulike vegtypene skal utformes fremgår av de klassene vegsystemet er delt inn i. For veger som ikke dekkes av de nedenfor nevnte klassene vises det til Statens Vegvesens håndbøker.
I sentrumsområder skal det opparbeides gater og ikke veger, det vil si et gateprofil som ivaretar et sentrumsområdes behov for god tilrettelegging for myke trafikanter, eventuell beplanting, parkering og god estetisk utforming.
I Ringsaker kommune er vegsystemet delt inn i følgende klasser:
Samleveg |
Sa1 Sa2 Sa3 |
Boligområder, 50 km/t, ÅDT < 1500 Næringsområder, 50 km/t, ÅDT < 5000 Spredt bebyggelse |
Adkomstveg |
A1 A2 A3 FA1 |
Boligområder, 30 km/t Næringsområder, 50 km/t Spredt bebyggelse, 50 km/t, ÅDT < 300 Felles adkomstveger, 6-8 boenheter
|
Gang- og sykkelveger
|
G/S T |
Gang- og sykkelveg Turveger
|
Gateutforming |
Se Statens Vegvesens håndbok N100 Veg- og gateutforming (http://www.vegvesen.no/Fag/Publikasjoner/Handboker) |
|
Sa1 |
Sa2 |
Sa3 |
A1 |
A2 |
A3 |
FA1 |
G/S |
T |
Reguleringsbredde (m)[1] |
11-17,5 |
14-19,5 |
11,5-18 |
7,5-11 |
11,5-X |
8-9 |
7 |
7 |
3 |
Vegbredde (m) |
6 |
7 |
6,5 |
4,5-5,25 |
7,5 |
5-6 |
3,5 |
3,5 |
- |
Kjørebanebredde (m) |
5,5 |
6 |
5,5 |
4-4,5 |
6 |
4 |
3 |
3 |
- |
ÅDT (maks. ant. kjt. i døgnet) |
1500 |
5000 |
|
|
|
300 |
|
|
|
Maks. ant. boenheter (hoved-bruksenhet ekskl. sekundærleilighet |
|
|
|
Skille ved 50/80 |
|
|
6-8 |
|
|
Maks. stign. fri strekn. (%)[2] |
8 |
7 |
8 |
8 |
7 |
8 |
8 |
|
|
Maks. stign. kryss (%) |
3,5 |
3,5 |
3,5 |
3,5 |
3,5 |
3,5 |
|
|
|
Dimensjonerende kj.tøy (type) |
L |
VT |
L |
L |
L |
L |
R |
|
|
Tverrfall, ensidig fall el. Takfall (%) |
3 T |
3 T |
3 T |
3 T |
3 T |
3 E |
3 E |
|
|
Byggegrense uregulerte områder, bebyggelse (m), målt fra senterlinje veg |
15 |
15 |
15 |
15 |
15 |
15 |
15 |
15 |
|
Byggegrense regulerte områder, bebyggelse (m), målt fra formålsgrense veg |
4 |
9 |
9 |
4 |
9 |
4 |
4 |
4 |
- |
Avstandskrav for garasje, vinkelrett (m) |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
- |
- |
Avstandskrav for garasje, parallelt (m) |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
- |
- |
Byggegrense, kryss (m) |
40x40 |
40x40 |
40x40 |
30x30 |
30x30 |
30x30 |
20x20 |
20x20 |
- |
Frihøyde (m) |
4,5 |
4,5 |
4,5 |
4,5 |
4,5 |
4,5 |
4,5 |
2,5 |
- |
Radius på kjørebanekant i kryss (m) |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
4 |
- |
- |
Krav til brøytbar standard |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
Nei |
Direkte boligavkjørsler |
Nei |
Nei |
Nei |
Ja |
Ja |
Ja |
Ja |
- |
- |
Bruksklasse (BK) |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
10 |
|
|
Figur 1: Samletabell - krav til utforming i de ulike vegklassene
Figur 2: Skisser som forklarer definisjoner til samletabell 1
Reguleringsbredde:
Verdiene i samletabellen angir det areal som skal erverves/fradeles til vegformål. Ved fylling/skjæring vil det som regel bli behov for å utvide den angitte reguleringsbredden. Fylling/skjæring skal for alle offentlige veger inngå i reguleringsbredden.
Vegbredde: Bredden av vegbanen inkludert vegskulder/bankett.
Kjørebanebredde: Bredden av den asfalterte vegbanen, unntatt bredden av eventuelt asfaltert skulder/bankett.
ÅDT: Årsdøgntrafikk er det antall kjøretøy som passerer et snitt av en veg i løpet av ett år, dividert med 365.
Maks. stigning: Krav til maksimal stigning gjelder i innerkurve
Dimensjonerende kjøretøy:
Når dimensjonerende kjøretøy er angitt, betyr dette at vedkommende kjøretøy kan komme fram med normalt kjøremønster, mens kjøretøyklassen over kan komme fram med et tillempet kjøremønster.
Tverrfall: Kjørebanens helning på tvers av vegens lengdeakse.
Avkjørsel: Kjørbar tilknytning til veg- eller gatenettet for en eiendom eller et begrenset antall eiendommer.
Kryss: Sted hvor en veg munner ut i eller krysser en annen veg.
På figurene som viser vegklassenes reguleringsbredder, er vegbredde og grøftebredde inkludert i reguleringsbredden. En slik reguleringsbredde forutsetter at terrenget vegen anlegges i ikke medfører skjæringer eller fyllinger. Utslagene som evt. skjæringer eller fyllinger utgjør, vil medføre en større reguleringsbredde. Reguleringsgrensen settes i disse tilfeller min. 1 m utenfor topp jordskjæring/bunn fylling og min. 2 m utenfor skjæringstopp fjell (se figurer).
Det forutsettes at det utarbeides detaljplan av vegene som grunnlag for reguleringen, slik at nødvendig skrånings- og fyllingsutslag kommer fram. Ved fjellskjæringer må nødvendige fanggrøfter ivaretas. Ved fyllinger som tilsier krav til rekkverk må areal til dette avsettes, min. 0,7 m.
Noen ganger kan det være aktuelt å sette opp en mur i forbindelse med anlegg av veg. I utgangspunktet settes reguleringsgrensen som vist på figuren (min. 1 m utenfor topp/bunn mur). Når vegen er bygget vil eiendomsgrensene fastsettes endelig gjennom kartforretning.
Figur 3: Prinsipp for reguleringsgrense ved jordskjæring og -fylling, fjellskjæring og mur
Trafikkmengde i prognoseåret skal legges til grunn ved dimensjonering. Prognoseåret er 20 år etter forventet åpningsår. For samleveger angis trafikkmengde i ÅDT, mens trafikkgrunnlag for adkomstveger gis etter antall boenheter.
For de vegene man ikke har tall for ÅDT, kan følgende omregningsmodell brukes som utgangspunkt:
Forutsetninger:
Anlegg for myke trafikanter
Det skal bygges gang- og sykkelveg når potensialet for gående og syklende passerer 50 og ett eller flere av følgende kriterier er oppfylt:
Det skal bygges fortau eller gang- og sykkelveg når alle nedenstående kriterier er oppfylt:
Figur 4: Tverrprofil Sa1 uten fortau eller gang- og sykkelveg
Figur 5: Tverrprofil Sa1 med fortau
Figur 6: Tverrprofil Sa1 med gang- og sykkelveg
Forutsetninger:
Anlegg for myke trafikanter
Som hovedregel skal det etableres anlegg for myke trafikanter. Aktuelle løsninger kan være ensidig fortau eller separat gang- og sykkelveg.
Figur 7: Tverrprofil Sa2 uten fortau eller gang- og sykkelveg
Figur 8: Tverrprofil Sa2 med fortau
Figur 9: Tverrprofil Sa2 med gang- og sykkelveg
Forutsetninger:
Anlegg for myke trafikanter
Det skal bygges gang- og sykkelveg når potensialet for gående og syklende passerer 50 og et eller flere av følgende kriterier er oppfylt:
Figur 10: Tverrprofil Sa3 uten fortau eller gang- og sykkelveg
Figur 11: Tverrprofil Sa3 med gang- og sykkelveg
Forutsetninger:
Anlegg for myke trafikanter.
Det er ingen krav til egen gang- og sykkelveg. Adkomstveger til mer enn 50 boenheter (80 boenheter i sløyfe) skal ha ensidig fortau.
Normalprofilet
For veger inntil 50 boenheter i blindveg eller 80 boenheter i sløyfe kan 1-felts veg benyttes. På strekninger hvor stigningen er mer enn 7,0 % skal kjørebanen økes med 1,5 m. For veger over 50/80 boenheter i blindveg/sløyfe skal 2-felts veg benyttes.
Figur 12: Tverrprofil A1, inntil 50/80 boenheter
Figur 13: Tverrprofil A1, over 50/80 boenheter
Forutsetninger:
Anlegg for myke trafikanter
Som hovedregel skal det etableres anlegg for myke trafikanter. Aktuelle løsninger kan være ensidig fortau eller separat gang- og sykkelveg.
Normalprofilet
Figur 14: Tverrprofil A2
Forutsetninger:
· Veg med hovedsakelig adkomstfunksjon til boliger eller mindre virksomheter/bedrifter.
· Adkomstvegene skal ikke være lengre enn 3 km.
· Veg med øvre grense ÅDT 300.
· Maksimalt fartsnivå er 50 km/t.
· Det er ingen krav til avstand mellom avkjørsler.
· Parametere i samletabell (Figur 1) skal følges.
·
Anlegg for myke trafikanter
Tiltak for gang- og sykkeltrafikken vurderes i hvert enkelt tilfelle. Aktuell løsning kan være utvidelse av vegskuldre til 1 meter på hver side.
Normalprofilet
Atkomstveger bygges med ett kjørefelt, dersom det etableres tilstrekkelig med møteplasser. Feltbredden skal være 4 m.
Figur 15: Tverrprofil A3
Forutsetninger:
Normalprofilet
Vegen skal ha minimum 3 m kjørebane, pluss 0,25 m skulder på hver side.
Minste regulerte bredde på vegarealet er 7 m.
Vegen kan bygges med ett kjørefelt. Møteplasser for personbiler i avkjørslene.
Det skal sikres areal for langtidslagring av snø, lik bredden av kjørefeltene.
Figur 16: Tverrprofil FA1
Forutsetninger:
Normalprofilet
Fri høyde i underganger skal være minimum 3,0 m. Sykkelvegen i undergangen skal ha samme tverrprofil som resten av sykkelvegen, men minimum 4,0 m mellom veggene.
Ved forstøtningsmur bør bredde på gang- og sykkelveg økes til 3,5 meter.
Figur 17: Tverrprofil G/S
Sikt:
Belysning
Gang- og sykkelvegen skal belyses.
Forutsetninger:
Normalprofilet
Regulert bredde skal normalt være 3 m.
Det stilles ingen krav til grøfteareal og snølager.
Figur 18: Tverrprofil T
Se Statens Vegvesens håndbok N100 Veg- og gateutforming (http://www.vegvesen.no/Fag/Publikasjoner/Handboker)
Dimensjonerende type kjøretøy skal kunne kjøre gjennom krysset med kjøremåte A. Større kjøretøy skal kunne kjøre gjennom krysset med kjøremåte B. Et kryss dimensjonert for P skal kunne trafikkeres av L med kjøremåte B.
Noen kryss er så smale at motgående kjørefelt også må tas i bruk av store kjøretøy. Dette kalles kjøremåte C. Kjøremåte C kan brukes når det er liten trafikk (ÅDT < 100) både på sekundærveg og primærveg.
Figur 19 Kjøremåte A Figur 20 Kjøremåte B
Figur 21 Kjøremåte C
Vegklasse: Dimensjonerende kjøretøy:
Sa1 L
Sa2 VT
Sa3 L
A1 L
A2 VT
A3 L
FA1 Renovasjonsbil (tilsvarer L)
|
Personbiler, vare og kombibiler(P) Lengde: 4,8 m Bredde: 1,8 m Svingradius: 6 m
|
|
Lastebiler (inkl. brannbiler med stige) (L) Lengde:12 m Bredde 2,55 m Svingradius: 12 m
|
|
Boggibusser (B) Lengde: 15 m Bredde 2,55 m Svingradius 12,5 m
|
|
Vogntog (VT) Lengde:22 m Bredde:2,6 m Svingradius:12,5 m
|
Figur 22 Dimensjonerende kjøretøy
Krav til byggegrenser framgår av samletabell (Figur 1) og etterfølgende utfyllende bestemmelser. Kravene gjelder private og offentlige veger. For byggegrenser langs fylkesveger, kontakt Statens Vegvesen.
Minimumsavstand mellom bolighus og regulert veggrunn er 4 m.
I uregulerte strøk langs riks- og fylkesveger vises til Veglovens byggegrensebestemmelser. Det samme gjelder områder med reguleringsplan uten viste byggegrenser.
For tiltak som ikke krever søknad iht. plan- og bygningsloven, kreves særskilte byggegrenser og tiltaket skal avklares med kommunens vegmyndighet. Frisiktsoner og plassbehov for snølagring skal hensyntas.
I henhold til vegloven er byggegrensa 15 m fra senterlinje kommunal veg.
I forbindelse med utarbeidelse av reguleringsplan gjelder byggegrensene nedenfor.
Det kan tillates fravikelse fra retningslinjene ved tilpasninger til eksisterende bebyggelse og områdestruktur, eller der andre, særlige hensyn tilsier det.
Samleveger
Sa1: 4 m fra formålsgrense
Sa2: 9 m fra formålsgrense
Sa3: 9 m fra formålsgrense
Adkomstveger
A1: 4 m fra formålsgrense
A2: 9 m fra formålsgrense
A3: 4 m fra formålsgrense
FA1: 4 m fra formålsgrense
Gang- og sykkelveger
G/S: 4 m fra formålsgrense
Byggegrense i kryss fastsettes ved å måle langs senterlinje veg. Høyeste vegklasse er dimensjonerende. Kravene for de ulike vegklassene er:
|
Sa1 |
Sa2 |
Sa3 |
A1 |
A2 |
A3 |
FA1 |
G/S |
X meter = |
40 |
40 |
40 |
30 |
30 |
30 |
20 |
20 |
Figur 23:Skisse som viser byggegrense i kryss
For frisikt, se kapittel 4.2.
For plassering av garasje/uthus kan det gjøres unntak i reguleringsplanen.
Eks. på utforming av reguleringsbestemmelse:
”Frittliggende garasje/uthus inntil 50 m2 kan oppføres inntil 1 meter fra grense mot boligeiendom eller felles lekeareal. Det samme gjelder avstand til felles avkjørsel når utkjørsel skjer parallelt med vegen. Når utkjøring fra garasje skjer direkte ut på vegen, skal avstand fra garasjeport til formålsgrense være minimum 5 meter.”
Figur 24 Avstand ved plassering av garasje
Langs samleveger gjelder byggegrense for trafokiosker som for annen bebyggelse.
Særskilt byggegrense for trafokiosker gjelder mindre trafokiosker (inntil ca 2x2 m) og kan benyttes for adkomstveger. Byggegrensen skal være minst 1 m utenfor regulert veggrunn.
Ved vegkryss skal trafokiosker plasseres utenfor frisiktlinjer, men kan plasseres innenfor særskilt byggegrense for kryss.
Plassering av trafokiosker skal avklares med Ringsaker kommune.
Avfallsbeholdere og postkasser skal plasseres på egen eiendom, og ikke nærmere veg enn 1 m fra eiendomsgrense/regulert tomtegrense. Det er eiers ansvar å sørge for brøyting og snørydding foran disse. Krav til frisikt i avkjørsel skal tilfredsstilles.
Se for øvrig kapittel 4.5 om renovasjon.
Vegkryss bør som hovedregel utformes som T-kryss med tilnærmet 90 grader vinkel (Figur 25). Vinkler mindre enn 70 og større enn 100 grader skal unngås.
Rundkjøringer og kanalisering av kryss gjelder vanligvis riks- og fylkesveger, og beskrives ikke her. Det vises til Håndbok N100 Veg- og gateutforming http://www.vegvesen.no/Fag/Publikasjoner/Handboker
Prinsippskisse for G/S-vegers føring gjennom vegkryss framgår av Figur 26.
Vertikalprofil for vegkryss/avkjørsel framgår av Figur 27.
|
Sa1 |
Sa2 |
Sa3 |
A1 |
A2 |
A3 |
FA1 |
R |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
6 |
4 |
Figur 25:Prinsippskisse for utforming av kryss
Figur 26: Prinsippskisse for g/s-vegers føring gjennom vegkryss
Figur 27: Vertikalprofil for vegkryss/avkjørsler
Der avkjørsel krysser fortau skal dette utformes i henhold til figur vist under.
Figur 28. Avkjørsel krysser fortau.
Å sørge for at avkjørsler og veger har god frisikt er viktig for trafikksikkerheten.
Frisikt bør angis som sektor og ikke bare som rettlinje. Når frisiktarealet får en form i forhold til tomta som tilsier liten nytteverdi, bør dette reguleres som vegareal.
Innen frisiktområdet skal det være fri sikt over 0,5 m over planet mellom tilstøtende veger. Terrenget, hekker/vegetasjon og gjerder må tilpasses dette kravet. Enkeltstående, oppstammede trær kan tillates innenfor frisiktarealet.
Langs samleveger i spredt bebyggelse (Sa3) skal frisiktarealer i kryss og avkjørsler reguleres som annen veggrunn (Figur 29).
Figur 29 Frisikt regulert som offentlig veggrunn: Annen veggrunn-grøntareal.
Langs samleveger i bolig- og næringsområder, adkomstveger og fellesveger reguleres frisiktarealer som tomtegrunn og klausuleres gjennom reguleringsbestemmelser. (Figur 30)
Figur 30 Frisikt som følger regulert tomtegrunn / regulert areal
Eksempel på utforming av reguleringsbestemmelse - frisikt:
”Frisiktsone i vegkryss er vist på plankartet. I frisiktsoner skal eventuelle sikthindringer ikke være høyere enn 0,5 meter over kjørebanenivå for primærvegen.”
Krav til frisikt i alle avkjørsler og veg/gate som har vikeplikt ut i primærveg (gjennomgående veg), framgår av Figur 31 og Figur 32.
Når veger/gater ikke er regulert med vikepliktskilt (regelen om vikeplikt fra høyre gjelder i krysset), benyttes også Figur 31 for å bestemme frisiktkravene, men det stilles i tillegg de samme frisiktkrav fra ”gjennomgående” veg til høyre inn i sideveg, se Figur 33.
Kryss med fylkesveg og stamveger dimensjoneres med frisiktkrav satt i Statens vegvesens Håndbok N100 “Veg og gateutforming”. (http://www.vegvesen.no/Fag/Publikasjoner/Handboker)
|
Fartsgrense på primærveg |
|||||
Trafikkmengde på sekundærveg |
|
30 km/t |
40 km/t |
50 km/t |
60 km/t |
80 km/t |
Avkjørsel med liten trafikk: ÅDT < 50 |
L1 |
20 |
30 |
45 |
80 |
100 |
L2 |
3 |
3 |
4 |
4 |
4 |
|
Avkjørsel med stor trafikk: ÅDT > 50 |
L1 |
20 |
30 |
45 |
80 |
100 |
L2 |
4 |
4 |
6 |
6 |
6 |
|
Kryss med liten trafikk: ÅDT < 100 |
L1 |
20 |
30 |
45 |
80 |
100 |
L2 |
4 |
4 |
6 |
6 |
6 |
|
Kryss med middels trafikk: 100 < ÅDT < 500 |
L1 |
20 |
30 |
45 |
80 |
100 |
L2 |
6 |
6 |
6 |
6 |
10 |
|
Kryss med stor trafikk: ÅDT > 500 |
L1 |
20 |
30 |
45 |
80 |
100 |
L2 |
6 |
6 |
10 |
10 |
10 |
Figur 31: Krav til frisikt i avkjørsler (alle) og veg/gate som har vikeplikt ut i primærveg
For forkjørsregulerte T-kryss multipliseres L1 fra Figur 31 med 1,2.
Figur 32: Frisikt i avkjørsel og veg/gate med vikeplikt ut i primærveg. For forkjørsregulerte T-kryss multipliseres L1 fra Figur 31 med 1,2.
Figur 33: Frisikt i kryss hvor høyreregelen gjelder mellom vegene/gatene
Figur 34: Sikt (L1) i uregulerte X-kryss
Med gang- og sykkelveg eller fortau langs veg skal det legges inn frisikt for dette i tillegg – se Figur 35. Frisikten settes normalt til 3 x 20 m, men økes opp til 40 m der det er fall på gang- og sykkelvegen/fortauet. Når avkjørsel krysser fortau, settes frisikten normalt til 2 x 20 m (med økning opp til 40 m ved fall) – se Figur 36.
Figur 35: Frisikt i vegkryss mot gang- og sykkelveg eller fortau. Hinder høyere enn 0,5 meter skal plasseres utenfor sikttrekant.
Figur 36: Frisikt i avkjørsel mot fortau. Hinder høyere enn 0,5 meter skal plasseres utenfor sikttrekant.
Det skal etableres snuplasser/vendehammere i enden på alle kommunale veger.
Vendehammere skal normalt være avkjørselsfrie.
Figur 37: Vendehammer for lastebil (L), mål i meter
Det vises til Sirkula sine kriterier for ”farbar veg”.
Dimensjonerende aksellast: Minimum 13 tonn på bruer og 10 tonn på veg. Ønskelig standard tilsvarende bruksklasse (BK) på tilstøtende offentlig veg.
Vegbredde
Vegbredden skal være minimum 4,0 meter. Med vegbredde menes kjørebane pluss skulder på hver side.
Ned til 3,5 meters bredde kan aksepteres om vegen ellers blir regnet som god.
Breddeutvidelser
I fyllinger høyere enn 2 meter (målt på ytterkant skulder) skal vegbredden økes med 0,5 meter.
Stigning
Maksimal stigning i lassretningen skal normalt ikke overstige 10 %.
Bæreevne
Vegen må kunne tåle transport på alle årstider med mindre vegen er stengt.
Kurvatur
Minste tillatte radius for horisontalkurvatur er 10 meter målt i senterlinja.
Vedlikehold
For å avgjøre om det skal bygges egne anlegg for myke trafikanter, se krav for de ulike vegklassene. Fortau utløses blant annet på grunn av ÅDT, antall gående, antall boenheter, vegens hastighet, gangvegsystem på tilhørende veger etc. Hvis det er bygget fortau/gang- og sykkelveg langs en adkomstveg som munner ut i en samleveg, skal det bygges fortau/gang- og sykkelveg langs samlevegen også.
Gang- og sykkelvegen kan følge traseen til vegen. Dersom det er hensiktsmessig, kan traseen avvike fra traseen til samlevegen. Avstanden mellom kjøreveg og gang- og sykkelveg skal i utgangspunktet være 3 m. Unntaksvis, ved spesielle forhold, kan det omsøkes fravikelse ned til 1,5 m mellom kjøreveg og gang- og sykkelveg. I slike tilfeller skal gang-/sykkelvegen sikres med kjøresikkert rekkverk.
Ved spesielle tilfeller (f.eks separat gang- og sykkelvegsystem på tvers) kan kommunen dispensere fra disse kravene. Hvert enkelt tilfelle må vurderes spesielt. Målet er å lage et helhetlig, trygt og effektivt gang- og sykkelvegsystem gjennom aktuelt område.
Mange av de alvorligste ulykkene skjer ved påkjørsel av myke trafikanter i kryss i tettbygde strøk. Det er derfor viktig at farten er lav i kryssområder, der man også har kryssing med myke trafikanter. Stram utforming av kryss bør tilstrebes der det er myke trafikanter. Det fører til lav fart og kortere kryssingsavstander for gående og syklende.
Gangfelt
Gangfelt skal ikke tegnes inn på reguleringsplanen.
Figur 38: Gangfelt
Langsgående gang- og sykkelveg bør trekkes minimum 5 m fra primærvegen når den krysser en sekundærveg. Gangfelt bør legges der det er naturlig for gående å krysse, fortrinnsvis i forbindelse med kryssområder.
Gangfelt bør ligge minst 2,0 m fra kjørebanekant av parallellgående veg.
Ved fartsgrense 50 km/t, skal bredden på gangfelt være minst 3,0 m.
Ved fartsgrense 60 km/t, skal bredden på gangfelt være minst 4,0 m.
For å gjøre kryssingen av veg enklere for blinde og svaksynte, skal gangfeltet (første hvite stripe) starte ca. 5 cm fra fortauskant.
Tilrettelagt kryssing
Der gang- og sykkelveg ligger på motsatt side av veg og grøft i forhold til bussholdeplass og det ikke er gangfelt, må det tilrettelegges for kryssing for gående og syklende. Dette kan gjøres ved å bygge en minimum 2 meter bred asfaltert overgang mellom busslomme og gang- og sykkelvegen. Overgangen plasseres slik at myke trafikanter kan krysse sikkert bak bussen.
Figur 39 Prinsippskisse av overgang fra busslomme til gang- og sykkelveg
Bestemmelse til plan- og bygningslovens § 11 – 9 nr. 5 – Parkering i Ringsaker kommune, (Vedtatt av kommunestyret i Ringsaker den 14.11.12, sak nr. 12/42, med hjemmel i plan- og bygningslovens § 11-9 nr 5)
§ 1 Generelle bestemmelser
Bestemmelsen anvendes ved nybygg, hovedombygging, tilbygg eller endret bruk av eksisterende bygninger.
For utforming av permanente parkeringsplasser skal den til enhver tid gjeldende håndbok fra Statens vegvesen om” Veg- og gateutforming” (Håndbok N100), legges til grunn. Kommunens veileder vil gi ytterligere føringer.
Kommunen vurderer i hvert tilfelle om behovet for parkeringsplasser er tilfredsstillende ivaretatt. Det kan i særlige tilfeller gis dispensasjon.
Alle arealer regnes etter NS 3940 – bruksareal (BRA).
Ved beregning av antall parkeringsplasser skal sluttantallet alltid rundes oppover til nærmeste hele tall.
Minimum 5 % av parkeringsplassene til ansatte og besøkende bør være tilpasset mennesker med nedsatt funksjonsevne (minimum 1 plass). Plassene skal være tydelig merket og ligge så nær inngangene som mulig.
Sentrum defineres som sentrumsområde for Brumunddal og Moelv slik det framgår av kommuneplanen.
§ 2 Bolig
Boliger i sentrum skal ha minimum 12 parkeringsplasser pr. 1 000 m².
Boliger utenfor sentrum skal ha minimum 1 parkeringsplass per boenhet < 70 m² og 2 plasser per boenhet ≥ 70 m². Det må i tillegg være avsatt nødvendig plass til gjesteparkering.
For 1-roms boenheter (hybler) som er tilknyttet vanlig boenhet, stilles det ikke krav til parkeringsplass.
For omsorgsboliger ol. gjelder bestemmelsene i § 5.
§ 3 Kontor og forretninger
Kontor og forretninger i sentrum skal ha minimum 12 parkeringsplasser pr. 1 000 m².
Kontor og forretning utenfor sentrum skal ha minimum 20 parkeringsplasser pr. 1 000 m².
I tillegg skal det avsettes nødvendig lasteareal for varetransport.
§ 4 Industri- og lagerbebyggelse
Industri og lagerbebyggelse skal ha minimum 10 parkeringsplasser pr. 1 000 m².
§ 5 Andre typer bebyggelse
Institusjoner, omsorgsboliger, forsamlingslokaler, skoler, idrettsanlegg, kafeer mv. og andre bygningsanlegg, hvor spesielle forhold gjør seg gjeldende, skal ha tilstrekkelig med parkeringsplasser for biler og sykler og tilfredsstillende inn- og utkjøringsforhold. Fastsettelse av p-krav skal avklares tidlig i planprosessen etter en dokumentasjon fra tiltakshaver, og fastsettes endelig i byggesaken.
§ 6 Sykkelparkering
For blokkbebyggelse skal det være felles sykkelparkering for hver oppgang tilsvarende 1 - 2 plasser pr. leilighet.
For forretnings- og kontorbebyggelse bør det være 3 - 4 parkeringsplasser for sykkel opptil 100 m2 BRA og 1 plass pr. 50 m2 BRA forretningsareal utover 100 m2.
Viktige kollektivknutepunkt/bussholdeplasser, skoler mv. skal ha gode parkeringsmuligheter for sykkel.
§ 7 Reduserte krav ved sambruk
For sambruk og fellesløsninger kan krav om parkeringsplasser reduseres til 70 %.
Ved parkering på fellesareal for flere eiendommer skal vilkår om slik parkering tinglyses som en heftelse på vedkommende eiendom. Parkeringsanlegg skal være permanent og i samsvar med vedtatt arealplan.
§ 8 Frikjøp av parkeringsplass
I stedet for å opparbeide biloppstillingsplasser på egen grunn eller på fellesarealer kan kommunen samtykke i at det innbetales et beløp pr. manglende parkeringsplass til kommunens parkeringsfond for bygging av parkeringsanlegg.
Frikjøpsordningen omfatter ikke boliger.
Frikjøpsbeløpet fastsettes i kommunens gebyrregulativ
Det settes som vilkår i byggetillatelsen at fastsatt frikjøpsbeløp skal være innbetalt før midlertidig brukstillatelse/ferdigattest gis for bygningsarealer som berøres av frikjøpet.
Kollektivtrafikk
Adgang for busser, samt holdeplasser/snuplasser, skal planlegges i samarbeid med kommunen og det aktuelle busselskap. Holdeplasser kan utformes som kantsteinsstopp/stopp langs vegkant eller fullverdig busslomme. Kantsteinsstopp blir sett på som et fartsreduserende tiltak. Fullverdige busslommer er mer aktuelle i spredt bebyggelse og vurderes i hvert enkelt tilfelle.
Dersom det er mer enn 10 bussavganger pr dag, utvides vegbanen med 0,75-1,0 m ved holdeplassen.
Holdeplasser skal utformes i henhold til Statens Vegvesens håndbøker.
Trafikk til skoler:
Det skal anlegges adskilte snuplasser for busstrafikk og korttidsparkering for personbiler.
Hensikten med fartsdemping og fartsdempende tiltak er i første rekke å bedre trafikksikkerheten. Nullvisjonen, der målet er at ingen skal bli drept eller livsvarig skadd i trafikken, er det som legges til grunn for trafikksikkerhetsarbeidet.
Det vises til Statens Vegvesens håndbok V128 Fartsdempende tiltak. (http://www.vegvesen.no/Fag/Publikasjoner/Handboker)
Fartsdempende tiltak er først og fremst aktuelle på adkomstveger og samleveger i boligområder. Fartsdempende tiltak bør ikke brukes der ÅDT er høyere enn 5000.
Fartsdempende tiltak kan gjøres ved fysiske eller andre tiltak.
Anbefalt høyde er 10 cm for alle ovennevnte, bortsett fra fartsputer, som anbefales 8,3 cm høye. Humptyper høyere enn 10 cm anbefales ikke brukt.
Humper brukes ikke på veger med fartsgrense 50 km/t eller høyere. Humpene må ikke plasseres i skarpe kurver eller i sterk stigning.
Fartsgrense |
Anbefalt avstand mellom humper |
30 km/t |
Ca 75 meter |
40 km/t |
Ca 100 meter |
Andre fysiske tiltak
Andre tiltak
Det vises til T-1442/2012 Retningslinje for behandling av støy i arealplanlegging( https://www.regjeringen.no/no/dokumenter/retningslinje-for-behandling-av-stoy-i-arealplanlegging/id2857574/ ) og Statens vegvesens håndbok V716 Nordisk beregningsverktøy for vegtrafikkstøy (http://www.vegvesen.no/Fag/Publikasjoner/Handboker). Disse skal legges til grunn ved planlegging og bygging av veger.
Det er et mål å begrense støyulempene mest mulig ved god planlegging på et tidlig stadium, for å unngå avbøtende tiltak. Vegens linjeføring, kapasitet, fartsgrense, trafikale løsninger og byggegrenser er forhold som har betydning for støy.
Skjermingstiltak
Støyskjermer og støyvoller brukes for å skjerme utendørs oppholdsarealer og /eller bolig. Fasadetiltak kan være nødvendig for å oppnå tilfredsstillende støynivå inne i oppholdsrom, se Statens Vegvesens håndbok V135 Fasadeisolering mot støy (http://www.vegvesen.no/Fag/Publikasjoner/Handboker).
Alle kommunale veger skal dimensjoneres for å tåle en belastning minst tilsvarende bruksklasse (BK) 10.
Alle veger, gang og sykkelveger og parkeringsområder skal dimensjoneres, bygges og dokumenteres iht siste utgave av Statens Vegvesens håndbok N200 Veibygging. Ved eventuell gjenbruk av masser til vegbygging må disse dokumenteres iht samme håndbok. (http://www.vegvesen.no/Fag/Publikasjoner/Handboker).
Samle- og adkomstveger i boligområder skal ha maks stigning 8,0 %.
Samle- og adkomstveger i næringsområder skal ha maks stigning 7,0 %.
Samle- og adkomstveger i spredt bebyggelse skal som hovedregel ha maks stigning 8,0 %.
For gang- og sykkelveger skal det tilstrebes så liten stigning som mulig. Krav til stigningsforhold er vist i Figur 40.
|
Utendørs - sentrumsområder |
Turveger – gangveger utenom sentrumsområder |
Stigning: |
|
|
Lengde < 3 m |
1:12 – 8 % |
1:12 – 8 % |
Lengde 3 m – 35 m |
1:20 – 5 % |
1:12 – 8 % |
Lengde 35 m – 100 m |
1:20 – 5 % |
1:15 – 7 % |
Lengde over 100 m |
1:20 – 5 % |
1:20 – 5 % |
Tverrfall |
Maksimalt 2 % |
Maksimalt 2 % |
Repos 160 cm x 160 cm |
For hver 60 cm stigning |
Hvis mulig – kan være ved siden av vegen |
Nivåsprang |
2 cm +/- 3 mm |
2 cm +/- 3 mm |
Figur 40: Maksimale stigningsforhold for anlegg for myke trafikanter
Utenfor sentrum kan det tillates stigning på 1:12 eller unntaksvis 1:10. I naturområder og andre områder utenfor tettsteder bør en tilstrebe så liten stigning som mulig.
I situasjoner der det er vanskelig å oppnå tilfredsstillende stigningsforhold, på grunn av naturgitte eller andre forhold, bør det vurderes tiltak som hvilemuligheter og fast underlag i anlegget/langs turvegen etc.
Grøftebreddene skal primært følge vegklassene, men må tilpasses generert behov for drenering av vegoverbygning, bestemt av grunnforholdene og valg av åpne/lukkede grøfter. Eksempler for drenering av overbygningen er beskrevet i Statens Vegvesens håndbok N200 Vegbygging (http://www.vegvesen.no/Fag/Publikasjoner/Handboker).
Dersom det er fare for at vann blir stående i overbygningen, må det sikres at vannet dreneres ut. Dette kan løses ved å benytte åpne grøfter, med bunn 0,35 m under overbygningen eller ved lukket drenering. Valg av løsning vil gi nødvendig bredde på regulert areal, og skal avklares i forbindelse med utarbeidelse av reguleringsplan. Det skal som hovedregel benyttes åpen drenering.
Minimum bredde (b) ved dyp sidegrøft (åpen drenering), avhengig av overbygningstykkelse (h):
Tykkelse på vegoverbygning h (m) |
Nødvendig bredde b(m) |
0,15 |
1,0 |
0,25 |
1,2 |
0,5 |
1,7 |
0,7 |
2,1 |
1 |
2,7 |
Figur 41 Åpen drenering
Minimum bredde (b) ved grunn sidegrøft (lukket drenering):
Standardklasse |
Nødvendig bredde b (m) |
S |
1,0 m (grøftedybde 0,25 m) |
A/FA |
0,8 m (grøftedybde 0,20 m) |
GS |
0,8 m (grøftedybde 0,20 m) |
Figur 42 Lukket drenering
Ved bruk av lukket drenering ønskes primært løsning med drensledning. Ved bynære strøk bør rabattløsninger vurderes.
For håndtering av overvann bør det vurderes om vegsystemet kan benyttes som flomveg. For mer informasjon knyttet til klimatilpasset overvannshåndtering, se Norsk Vanns Veiledning i klimatilpasset overvannshåndtering rapport 162/2008
https://va-kompetanse.no/bokhandel/?shopPage=4
For jordskråninger (skjæringer og fyllinger) med stabile masser benyttes normalt helning 1:2. Fjellskjæringer og murer skal ha helning 4:1. Ved 80 km/t skal skråningene normalt ha helning 1:4. Ved vanskelige grunnforhold må skråningshelningene vurderes. Der dette ikke kan løses innenfor vegklassenes forslag til vegbredder i reguleringsplanen (ved store terrenginngrep), må forholdene sees på spesielt.
Grunnforhold |
|
Med spes. overflatetiltak |
Stein |
1:1,5 |
1:1,25 |
Grus |
1:2 |
1:1,5 |
Sand Cu≥5 |
1:2 |
1:1,5 |
Finsand/silt
|
1:3 Vurderes Vurderes |
1:2 Vurderes Vurderes |
Leire
|
1:3 1:3* |
1:2* |
|
|
|
*Stabilitet mot dyperegående glidninger skal undersøkes |
|
|
Figur 43: Største skråningshelning (h:l)
Krav om bruk av overhøyde gjelder kun for veger av klasse Sa3. For andre kjøreveger gjelder tverrfallverdien på 3 %. Se samletabell (Figur 1).
I krappe kurver skal samleveger breddeutvides.
Breddeutvidelse av adkomstveger og felles adkomstveger bør vurderes for å ivareta trafikksikkerhet.
For øvrig vises det til Statens vegvesens håndbøker.
Det skal tilstrebes å benytte granitt som kantstein og dekkestein.
For asfaltdekker er Statens Vegvesen sine håndbøker bestemmende for valg av type,tykkelse og utførelse.(http://www.vegvesen.no/Fag/Publikasjoner/Handboker).
Vegoppmerking utføres iht Statens Vegvesen sin håndbok N302 og skiltforskriften.(http://www.vegvesen.no/Fag/Publikasjoner/Handboker).
For alle vegklassene er tilstrekkelig areal til snølager ivaretatt i grøftearealet, se normalprofilet. Minimum areal til snølager bør være minst halvparten av brøytet vegbredde. Skulder og grøfter kan benyttes. Ved ett felts veg bør snølager være lik brøytet areal. Snølager må ikke være til hinder i gangareal, ved kryssing av veg eller i adkomst til parkeringsplasser for bevegelseshemmede.
For ikke avkjørselsfrie veger i småhusbebyggelse, er det behov for å avsette areal til ytterligere langtidslagring av snø. Det skal sørges for at areal tilsvarende 5-10 % av vegarealet i tillegg til snølageret i grøftearealet. For ikke avkjørselsfrie veger og plasser i tett bebyggelse skal det avsettes areal til langtidslagring av snø, som tilsvarer 65 % av brøytet areal. Arealene skal plasseres hensiktsmessig med tanke på drift og ha god avrenning.
Det vises til Ringsaker kommunes egne retningslinjer vedrørende veg og gatebelysning.
Det vises til Ringsaker kommunes egne retningslinjer vedrørende grøntområder
Overordenede krav til Teknisk drift sine retningslinjer | |
---|---|
Språk |
|
Format |
|
Innmålinger |
|
Innleveringsfrist |
|
Mottaker i kommunen |
Kontorsted; Moelv – Brugsvegen 11A Epost; Teknisk@ringsaker.kommune.no |
Innlevering av FDV før overtagelse skal som et minium innholde det som etterspørres i punktene nedenfor, men er ikke begrenset til dette dersom anleggets omfang og art gjør at det er behov for ytteligere data knyttet til fremtidig forvaltning, drift og vedlikehold av anlegget |
||
1 |
Overordnet beskrivelse av anlegget |
|
2 |
Entr.-og leverandøropplysninger |
|
3 |
Egenskapsdata |
|
4 |
Bildedokumentasjon |
|
5 |
Som bygget tegninger |
|
6 |
Kontrollresultater |
|
7 |
Produktdatablader |
|
8 |
Monteringsanvisninger |
|
9 | Drift-/vedlikehold-/skjøtsel-/HMS- instruks og evt. kontrollskjemaer, reservedelsliste |
|
10 |
Tinglyste rettigheter |
|
11 | Avfallsplan, miljøkrav |
|
12 |
Ferdigattest |
|
Avvik | Avvik, feil og mangler i hht til denne kravspesifikasjonen som oppdages i anleggsfasen, ved overtagelse eller i garantitiden vil registreres i Teknisk Drift sitt kvalitetssystem og oversendes elektronisk til leverandør for behandling innen oppgitt frist. |
Henvisninger:
Vedlegg finnes under fanen relatert øverst i dokumentet
”Kriterier for kjørbar veg" - Sirkula
1 Avhenger av krav til løsning for myke trafikanter
2 Ved krav til anlegg for myke trafikanter, må stigning på veg ses i sammenheng med stigning på fortau/gang- og sykkelveg.
3 Se Figur 40